![705431.bin](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2016/4/8/9/705431.bin.jpg)
Nevladina organizacija “Naša Srbija” poslala je u Hrvatsku, na više adresa, čestitke za božićne blagdane, ali su im se one vratile, kako to tvrde u toj organizaciji, zbog toga što su adrese bile ispisane ćirilicom, piše Slobodna Dalmacija.
Kako prenose beogradske novine, čestitke su bile upućene mitropolitu zagrebačko-ljubljanskome Porfiriju, vladiki slavonskom Jovanu i predsjedniku Srpskog nacionalnog vijeća Miloradu Pupovcu. Na vraćenim pismima bila je naljepnica s natpisom “zabranjeno”.
U “Našoj Srbiji” tvrde kako se to isto dogodilo i s čestitkama poslanim i prije godinu dana.
– Očekivali smo da će se ulaskom Hrvatske u EU nešto promijeniti vezano uz pitanja Srba. Međutim, očito je da se to nije dogodilo. Kada u Njemačku pošaljete pismo na ćirilici, oni ga “prevedu” i pošalju na naznačenu adresu, dok u Hrvatskoj to predstavlja nerješiv problem – izjavila je Mina Milićević, direktorica “Naše Srbije”.
Ovakvim postupkom narušavaju se osnovna prava Srba koji žive u Hrvatskoj, ocijenio je Milorad Linta, predsjednik Koalicije izbjegličkih udruga, i dodao da bi zbog ovoga trebalo reagirati srbijansko Ministarstvo vanjskih poslova.
Mitropolit zagrebačko-ljubljanski Porfirije i Milorad Pupovac nisu za beogradske medije željeli komentirati navode “Naše Srbije”.
Međutim, Hrvatska pošta poslala nam je odgovore na upit zašto su se čestitke vratile.
– U odredišnoj zemlji u koju je pošiljatelj slao pošiljku službeno pismo je latinica. U Pravilniku o pismovnim pošiljkama, koji je donijela Svjetska poštanska unija, među ostalim stoji da adresa primatelja mora biti točna i potpuna te da mora biti upisana vrlo čitljivo latinskim slovima i arapskim brojkama.
Ako se u odredišnoj zemlji upotrebljava drugo pismo i brojke, preporučuje se adresu upisati slovima i brojkama ovog pisma. Ime odredišne zemlje upisuje se ponajprije na jeziku zemlje porijekla.
U skladu s time, Opći uvjeti za obavljanje univerzalne usluge Hrvatske pošte, među ostalim, nalažu da pošiljka za inozemstvo može biti adresirana i pismom države odredišta, uz uvjet da su latinicom upisani naziv mjesta i naziv odredišne države – pojašnjava nam Jo Kempen, voditeljica Odjela za odnose s javnošću Hrvatske pošte.
Dodaje također kako je činjenica da dobar dio djelatnika Hrvatske pošte ne poznaje ćirilično pismo.
– Ovdje nije riječ ni o kakvoj lošoj namjeri. Iako smo svjesni toga da su pravila Svjetske poštanske unije o pravilnom adresiranju jasna, izuzetno nam je žao što se to dogodilo i razumljivo nam je da je ovakav tijek događaja kod pošiljatelja prouzročio razočaranje zbog nedostavljene čestitke. Što se tiče oznake “zabranjeno”, prema internim Uputama za obavljanje poštanskih usluga za djelatnike, oni su dužni označiti razlog vraćanja pošiljaka.
Oznaka “zabranjeno” bila je najbliža tumačenju djelatnika, u smislu da takav način adresiranja nije u skladu s Pravilnikom o pismovnim pošiljkama te Općim uvjetima – zaključuje Kempen.